Turisme a Cap Verd
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/CovaMatinhoComPicoDeFogo.jpg/220px-CovaMatinhoComPicoDeFogo.jpg)
El turisme a Cap Verd, un grup d'illes davant la costa del Senegal, es va iniciar en la dècada de 1970 a l'illa de Sal i va augmentar lentament en la dècada de 1980 i 1990.[1]
El turisme va aportar 41 milions $ a l'economia del país l'any 2000. La indústria hotelera contribuí amb el 2,0% del PIB en 1997 que va augmentar a 6,8% el 2001. El nombre de turistes es va incrementar de 45.000 el 1997 a més de 115.000 en 2001 i 2015 a la 569,387 segons l'oficina d'Estadística de Cap Verd. La major part d'aquestes arribades internacionals procedeixen del Regne Unit, Alemanya, Portugal, Països Baixos, Bèlgica, i França.
La gran majoria de turistes visita les illes comparativament planes i menys poblades de Sal, Boa Vista i Maio amb les seves platges de sorra blanca. Les illes de Cap Verd, tenen un clima agradable durant la major part de l'any amb 350 dies de sol, i algunes d'elles ofereixen un impressionant paisatge de muntanya.[2] Els turistes hi poden practicar busseig, windsurf, vela i senderisme.[3] També s'ha desenvolupat l'ecoturisme a l'illa de Fogo al voltant del volcà Fogo. Per als turistes interessats en temes culturals, la vila de Cidade Velha a l'illa de Santiago ha estat declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO en 1997, però el turisme cultural no a estat particularment promogut fins ara.
Estadístiques
La majoria dels clients d'establiments d'allotjament turístic, per país de procedència, en 2015:[4]
Rang | Estat | Nombre |
---|---|---|
1 | ![]() | 126.685 |
2 | ![]() | 76.451 |
3 | ![]() | 61.979 |
4 | ![]() ![]() | 60.473 |
5 | ![]() | 56.458 |
6 | ![]() | 27.086 |
7 | ![]() | 9.412 |
8 | ![]() | 5.450 |
9 | ![]() | 4.282 |
10 | ![]() | 2.351 |
11 | ![]() | 232 |
Altres països | 88.863 | |
Total visitants | 569.387 |
Referències
- ↑ Pitt Reitmeier: Cabo Verde, p. 264. Bielefeld 2009.
- ↑ Taylor & Francis Group. Africa South of the Sahara 2004: South of the Sahara. Routledge, 2003, p. 190. ISBN 1-85743-183-9.
- ↑ Boniface, Brain G.; Christopher P. Cooper Worldwide Destinations: The Geography of Travel and Tourism. Butterworth-Heinemann, 2001, p. 256. ISBN 0-7506-4231-9.
- ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-02-04. [Consulta: 9 juny 2016].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Wikivoyage-Logo-v3-icon.svg/40px-Wikivoyage-Logo-v3-icon.svg.png)