Termonatrita
![]() | |
---|---|
![]() Vil·liaumita i termonatrita (capa de pols) | |
Fórmula química | Na₂CO₃·H₂O |
Epònim | natrita i calent ![]() |
Localitat tipus | Rússia ![]() |
Classificació | |
Categoria | carbonats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 05.CB.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 5.CB.05 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | Vb/C.02 ![]() |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Hàbit cristal·lí | acicular rarament en cristalls, sovint com a crostes de pols |
Estructura cristal·lina | a = 10.72 Å, b = 5.24 Å, c = 6.46 Å; Z = 4 |
Notació H-M | mm2 ![]() |
Grup puntual | piramidal ortoròmbica |
Grup espacial | space group Pca2₁ (en) ![]() ![]() |
Color | incolora a grisa, groga, blanca |
Exfoliació | pobre a indistint |
Fractura | sèctil |
Duresa | 1 a 1,5 |
Lluïssor | vítria |
Diafanitat | transparent |
Gravetat específica | 2,255 (mesurat en un cristall sintètic) |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1.420 nβ = 1.506 nγ = 1.524 |
Birefringència | δ = 0.104 |
Angle 2V | 48° (mesurat) |
Solubilitat | soluble en l'aigua |
Altres característiques | ràpidament es deshidrata |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Tnat ![]() |
Referències | [1][2][3] |
La termonatrita és un mineral dins la classe dels carbonats que es troba de manera natural en la natura. És un carbonat de sodi, Na₂CO₃·H₂O.[1][2]
Va ser descrita per primera vegada el 1845.[3] El seu nom deriva del grec θερμός, "thermos", calor, i natron (sodi), perquè pot ser un producte de la deshidratació del natró.[2]
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la termonatrita pertany a «05.CB - Carbonats sense anions addicionals, amb H₂O, amb cations grans (carbonats alcalins i alcalinoterris)» juntament amb els següents minerals: natró, trona, monohidrocalcita, ikaïta, pirssonita, gaylussita, calconatronita, baylissita i tuliokita.
Típicament es troba al fons dels llacs salins secs i en incrustacions del sòl. També es troba en fumaroles olcàniques i associat amb la carbonatita. Els minerals comuns associats inclouen la trona, el natró i l'halita.[1]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)