Tema dels Anatòlics ![Imatge](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Byzantine_Empire_Themata-750-fr.svg/langca-300px-Byzantine_Empire_Themata-750-fr.svg.png) | Mapa d'Anatòlia cap al 750 amb el tema dels Anatòlics al centre |
|
|
Localització |
---|
![Map](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,4,38.43,32.25,300x300.png?lang=ca&domain=ca.wikipedia.org&title=Tema_dels_Anat%C3%B2lics&revid=33485226&groups=_0118fce20db37cb640a8c6e6a69c8baeb2ed8d6a) | 38° 26′ N, 32° 15′ E / 38.43°N,32.25°E / 38.43; 32.25 |
|
|
|
|
|
|
|
|
El tema dels Anatòlics (grec medieval: θέμα Άνατολικῶν, Thema Anatolikon) fou un tema de l'Imperi Romà d'Orient situat al centre d'Anatòlia. Fou el tema més gran i preeminent des de la seva creació, de manera que els seus governadors militars (estrategs) eren molt poderosos. De fet, alguns d'ells acabaren ascendint al tron o impulsaren rebel·lions fallides amb aquest objectiu. Tant el tema com el seu exèrcit tingueren un paper important en les guerres arabo-romanes dels segles vii-x, després de les quals la regió gaudí d'un període de pau relativa que durà fins a la seva conquesta pels turcs seljúcides a finals de la dècada del 1070.
Bibliografia
- Haldon, John F. Byzantium in the Seventh Century: The Transformation of a Culture (en anglès). Cambridge (Regne Unit): Cambridge University Press, 1997. ISBN 978-0-521-31917-1.
- Haldon, John F. Warfare, state and society in the Byzantine world, 565–1204. Routledge, 1999. ISBN 1-85728-494-1.
|
---|
Temes orientals o asiàtics | |
---|
Temes occidentals o europeus | - 1. Tràcia§
- 2. Macedònia§
- 3. Estrímon
- 4. Tessalònica
- 5. Hèl·lade
- 6. Peloponès
- 7. Cefalònia
- 8. Nicòpolis
- 9. Dirràquion
- 10. Sicília
- 11. Longobàrdia
- 12. Quersonès/Klímata
- (omesa: Dalmàcia)
|
---|
§ Tràcia i Macedònia s'incloïen en els temes orientals des del punt de vista jeràrquic |