Sabinaïta
![]() | |
---|---|
![]() cristalls bruns de sabinaïta, cristalls porcelanats d'analcima en una matriu de siderita | |
Fórmula química | Na₄TiZr₂O₄(CO₃)₄ |
Epònim | Ann Sabina ![]() |
Localitat tipus | pedrera Francon, Montréal, Quebec, Canadà |
Classificació | |
Categoria | carbonats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 5.BB.20 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 5.BB.20 ![]() |
Heys | 11.9.8 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Estructura cristal·lina | a = 10,17Å; b = 6,62Å; c = 17,97Å; β = 94,32° |
Grup puntual | 2/m - prismàtica |
Color | d'incolor a blanc |
Lluïssor | vítria |
Diafanitat | transparent |
Densitat | 3,36 g/cm³ (mesurada); 3,48 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,720 a 1,740 nβ = 1,790 a 1,800 nγ = 1,850 a 1,900 |
Birefringència | δ = 0,130 a 0,160 |
Angle 2V | mesurat: 85°, calculat: 80° to 82° |
Dispersió òptica | r > v |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1978-071 |
Any d'aprovació | 1980 |
Símbol | Sba ![]() |
Referències | [1] |
La sabinaïta és un mineral de la classe dels carbonats. Rep el nom en honor de Ann Phyllis Sabina Stenson (1930-2015), mineralogista canadenca que va ser la primera en recollir mostres d'aquesta espècie mineral.[1]
Característiques
La sabinaïta és un carbonat de fórmula química Na₄TiZr₂O₄(CO₃)₄. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La forma dels cristalls varia entre escates i cristalls cúbics. Els cristalls mesuren fins a 0,4 mm, amb contorns pseudohexagonales irregulars, formen agregats calcaris compactes i recobriments pulverulents.[2]
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la sabinaïta pertany a «05.BB: Carbonats amb anions addicionals, sense H₂O, amb alcalins» juntament amb els següents minerals: barentsita, dawsonita i tunisita.
Formació i jaciments
La sabinaïta va ser descoberta a la pedrera Francon, a Montréal (Quebec, Canadà) en cavitats en el sostre d'una silicocarbonatita (carbonatita amb un contingut de sílice major al 20%).[3] També ha estat trobada a la pedrera Poudrette, al mont Saint-Hillaire, a Montérégie (Quebec, Canadà) en cavitats de sodalita i sienita associades amb un complex intrusiu alcalí de gabre-sienita.[1][2] Es tracta dels únics dos indrets on ha estat trobada aquesta espècie mineral.