Game Boy
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
![]() ![]() | |
Marca | Nintendo (mul) ![]() ![]() |
Sèrie | Línia Game Boy ![]() |
Desenvolupador | Nintendo Research & Development 1 ![]() |
Fabricant | Nintendo ![]() |
Llançament | 21 abril 1989 Japó 31 juliol 1989 |
Final de vida | 23 març 2003 ![]() |
Unitats venudes | 118.690.000 (31 març 2022) 105.030.000 (30 setembre 2000) 114.790.000 (31 març 2001) 115.980.000 (30 setembre 2001) 118.420.000 (31 març 2002) 118.690.000 (31 març 2003) ![]() |
Estat | Discontinuat |
Preu | 89,95 $ ![]() |
Característiques de CPUs | |
Freqüència | 2,19 MHz ![]() |
Característiques | |
CPU | Sharp SM83 (en) ![]() ![]() |
Sistema operatiu | cap valor ![]() |
Bateria | Pila AA ![]() |
← Game & Watch ![]() Game Boy Color i Game Boy Pocket ![]() |
Game Boy (Japonès: ゲームボーイ, Gēmubōi) és una sèrie de consoles portàtils de 8 bits amb videojocs alimentades amb bateria i comercialitzades per Nintendo. Era el sistem portàtil més venut fins a l'arribada de la Nintendo DS, que ha venut més de 140 milions d'unitats.
La Game Boy es deia en la seva fase com a prototipus Dot Matrix Game o DMG, nom que va conservar-se en els seus registres del nombre en el model desenvolupat per la divisió Intelliget Systems encapçalada per Gunpei Yokoi i llançat al mercat el 21 d'abril de 1989 al Japó, tres mesos després després a Amèrica del Nord, i finalment a Europa, gairebé un any després. Va ser dissenyat pel mateix equip que va desenvolupar els jocs de Game & Watch i diversos jocs de Nintendo Entertainment System: Satoru Okada, Gunpei Yokoi i Nintendo Research & Development 1.[1][2]
La segona consola de jocs portàtil de Nintendo, Game Boy combina funcions tant del sistema domèstic NES com del maquinari de Game & Watch. La consola compta amb una pantalla de matriu de punts de color verd amb contrast ajustable, cinc botons de control (un controlador de joc direccional, dos botons de joc (A, B), un d'inici (star) i un de selecció (select)), 2 altaveus amb volum ajustable i, igual que els seus rivals, usa cartutxos com a suport físic per a jocs. L'esquema de colors es realitza a partir de dos tons de gris amb tocs de negre, blau i granat. Totes les cantonades de la unitat rectangular orientades a la pantalla estan arrodonides suaument, excepte en la part inferior dreta, que està corbada. En el moment del llançament, es venia com a unitat independent o amb un de diversos jocs: Super Mario Land o Tetris entre ells. També es van desenvolupar diversos accessoris, incloent una bossa de per transportar-la i una impressora.
Tot i ser tècnicament inferior als seus competidors de quarta generació (Game Gear de Sega, Linx d'Atari, i TurboExpress de NEC), Game Boy va rebre elogis per la seva durada de la bateria i la seva resistència. Va superar ràpidament la competència,[3] venent un milió d'unitats als Estats Units en poques setmanes. La Game Boy i el seu successor, la Game Boy Color, han venut aproximadament 118 milions d'unitats a tot el món.[4] És un dels dispositius més reconeguts de la dècada del 1980, convertint-se en una icona cultural als anys següents al seu llançament. Durant la vida de la consola es van llançar diversos redissenys, incloent Game Boy Pocket (1996) i Game Boy Light (1998; només al Japó).
La producció de Game Boy va continuar a principis de la dècada del 2000 i finalment es va aturar després del llançament de la Game Boy Advance, el 2001.[5]
Desenvolupament
El nom original del criptònim de la Game Boy era «Dot Matrix Game», i les inicials DMG van aparèixer al número de model del producte final: «DMG-01». La recepció interna de la consola a Nintendo va ser inicialment molt pobra; la DMG fins i tot va rebre el sobrenom de «DameGame» dels empleats de Nintendo (en japonès, «dama» significa «desesperat» o «coix» en aquest context).[6]
Maquinari
La Game Boy té quatre botons d'operació etiquetats «A», «B», «SELECT» i «START», així com una creu direccional (d-pad).[7] Hi ha un regulador de volum a la part dreta del dispositiu i un regulador similar al costat esquerre per ajustar el contrast.[8] A la part superior de la Game Boy, es troba un commutador lliscant (l'interruptor d'encesa i apagada de la consola) i la ranura per als cartutxos de la Game Boy.[9] L'interruptor d'encesa i apagada inclou un bloqueig físic per evitar que els usuaris insereixin o retirin un cartutx mentre es connecta la unitat. Nintendo recomana als usuaris deixar un cartutx a la ranura per evitar que la pols i la brutícia entrin al sistema.[10]
La Game Boy també conté connectors d'entrada i / o de sortida opcionals. A la part esquerra del sistema hi ha una presa de corrent CC externa de 3,5 mm × 1,35 mm que permet als usuaris utilitzar bateries recarregables externes o un adaptador de CA (es venen per separat) en lloc de les quatre piles AA.[11] La Game Boy requereix 6 V DC d'almenys 150 mA.[12] A la part inferior de la unitat es troba una presa per a un connector de 3,5 mm que permet als usuaris escoltar l'àudio amb auriculars o amb altaveus externs.[13]
El costat dret del dispositiu ofereix un port que permet a un usuari connectar-se a un altre sistema Game Boy a través d'un cable d'enllaç de jocs, sempre que els dos usuaris juguin al mateix joc.[14] El port també es pot utilitzar per connectar una impressora de Game Boy. El cable d'enllaç va ser dissenyat originalment perquè dos jugadors juguessin junts com el Tetris. No obstant això, el desenvolupador de jocs Satoshi Tajiri va utilitzar més tard la tecnologia de cable d'enllaç de jocs com a mètode de comunicació i connexió en xarxa a la popular sèrie de videojocs Pokémon.[15]
Especificacions tècniques
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Game_Boy_Play_It_Loud%21_Transparent_American_Edition.png/220px-Game_Boy_Play_It_Loud%21_Transparent_American_Edition.png)
Característiques del sistema original de 8 bits (DMG-001) (1989):
- CPU: Z80 de 8 bits Sharp LR35902[16][17] treballant a 4,194304 MHz. Aquest processador és similar a un Intel 8080, ja que cap dels registres introduïts a la Z80 està present. No obstant això, algunes de les millores del conjunt d'instruccions del Z80 sobre el 8080, especialment la manipulació de bits, estan presents. Altres instruccions són úniques per a aquest gust particular de la CPU 8080 / Z80. El bit de paritat, la meitat de les instruccions condicionals i totes les instruccions d'entrada i sortida es van eliminar també del conjunt d'instruccions 8080. El circuit integrat també conté un generador de so integrat.
- RAM: 8kB interns (ampliables fins a 32 kiB).
- VRAM: 8kB interns.
- ROM: Una CPU-Die 256b bootstrap;[18] i cartutxos de 32kB, 256kB, 512kB, 1 MB, 2 MB, 4 MB i 8 MB.
- Energia: 6 V, 0,7 W (4 piles AA que proporcionen aproximadament 15 hores de joc).[19]
- So: 4 canals. La GB només té un altaveu, però té sortida per auriculars amb els quals pot sentir-se so estèreo.
- Pantalla: LCD Reflectiva amb resolució de 160x144 píxels. 2,6 polzades (66mm de diagonal).[19]
- Quadre: ~ 59,7 frames/segon.
- Colors: 2-bit (4 tons de «gris» (verd oliva clar/fosc)).
- Sprites simultanis a pantalla: 40 sprites cadascun de 8x8 o 8x16 seleccionable.
- Comunicacions: port de sèrie.
- Dimensions: 90 mm × 148 mm × 32mm.[19]
- Pes: 220 g[20]
- Usuaris: fins a 4 via cable d'enllaç de jocs connectat al port de sèrie i una Game Boy amb un cartutx de joc per cada usuari.
Usava com a mesura ("Gamepacks") en cartutxos basats en tecnologia PROM. El joc que la dugué veritablement al cim fou el Tetris.
Programari
A continuació es mostra el codi d'inici de la ROM de la consola en llenguatge ensamblador:
LD SP,$fffe ; $0000 Setup Stack XOR A ; $0003 Zero the memory from $8000-$9FFF (VRAM) LD HL,$9fff ; $0004 Addr_0007: LD (HL-),A ; $0007 BIT 7,H ; $0008 JR NZ, Addr_0007 ; $000a LD HL,$ff26 ; $000c Setup Audio LD C,$11 ; $000f LD A,$80 ; $0011 LD (HL-),A ; $0013 LD ($FF00+C),A ; $0014 INC C ; $0015 LD A,$f3 ; $0016 LD ($FF00+C),A ; $0018 LD (HL-),A ; $0019 LD A,$77 ; $001a LD (HL),A ; $001c LD A,$fc ; $001d Setup BG palette LD ($FF00+$47),A ; $001f LD DE,$0104 ; $0021 Convert and load logo data from cart into Video RAM LD HL,$8010 ; $0024 Addr_0027: LD A,(DE) ; $0027 CALL $0095 ; $0028 CALL $0096 ; $002b INC DE ; $002e LD A,E ; $002f CP $34 ; $0030 JR NZ, Addr_0027 ; $0032 LD DE,$00d8 ; $0034 Load 8 additional bytes into Video RAM LD B,$08 ; $0037 Addr_0039: LD A,(DE) ; $0039 INC DE ; $003a LD (HL+),A ; $003b INC HL ; $003c DEC B ; $003d JR NZ, Addr_0039 ; $003e LD A,$19 ; $0040 Setup background tilemap LD ($9910),A ; $0042 LD HL,$992f ; $0045 Addr_0048: LD C,$0c ; $0048 Addr_004A: DEC A ; $004a JR Z, Addr_0055 ; $004b LD (HL-),A ; $004d DEC C ; $004e JR NZ, Addr_004A ; $004f LD L,$0f ; $0051 JR Addr_0048 ; $0053 ; === Scroll logo on screen, and play logo sound === Addr_0055: LD H,A ; $0055 Initialize scroll count, H=0 LD A,$64 ; $0056 LD D,A ; $0058 set loop count, D=$64 LD ($FF00+$42),A ; $0059 Set vertical scroll register LD A,$91 ; $005b LD ($FF00+$40),A ; $005d Turn on LCD, showing Background INC B ; $005f Set B=1 Addr_0060: LD E,$02 ; $0060 Addr_0062: LD C,$0c ; $0062 Addr_0064: LD A,($FF00+$44) ; $0064 wait for screen frame CP $90 ; $0066 JR NZ, Addr_0064 ; $0068 DEC C ; $006a JR NZ, Addr_0064 ; $006b DEC E ; $006d JR NZ, Addr_0062 ; $006e LD C,$13 ; $0070 INC H ; $0072 increment scroll count LD A,H ; $0073 LD E,$83 ; $0074 CP $62 ; $0076 $62 counts in, play sound #1 JR Z, Addr_0080 ; $0078 LD E,$c1 ; $007a CP $64 ; $007c JR NZ, Addr_0086 ; $007e $64 counts in, play sound #2 Addr_0080: LD A,E ; $0080 play sound LD ($FF00+C),A ; $0081 INC C ; $0082 LD A,$87 ; $0083 LD ($FF00+C),A ; $0085 Addr_0086: LD A,($FF00+$42) ; $0086 SUB B ; $0088 LD ($FF00+$42),A ; $0089 scroll logo up if B=1 DEC D ; $008b JR NZ, Addr_0060 ; $008c DEC B ; $008e set B=0 first time JR NZ, Addr_00E0 ; $008f ... next time, cause jump to "Nintendo Logo check" LD D,$20 ; $0091 use scrolling loop to pause JR Addr_0060 ; $0093 ; ==== Graphic routine ==== LD C,A ; $0095 "Double up" all the bits of the graphics data LD B,$04 ; $0096 and store in Video RAM Addr_0098: PUSH BC ; $0098 RL C ; $0099 RLA ; $009b POP BC ; $009c RL C ; $009d RLA ; $009f DEC B ; $00a0 JR NZ, Addr_0098 ; $00a1 LD (HL+),A ; $00a3 INC HL ; $00a4 LD (HL+),A ; $00a5 INC HL ; $00a6 RET ; $00a7 Addr_00A8: ;Nintendo Logo .DB $CE,$ED,$66,$66,$CC,$0D,$00,$0B,$03,$73,$00,$83,$00,$0C,$00,$0D .DB $00,$08,$11,$1F,$88,$89,$00,$0E,$DC,$CC,$6E,$E6,$DD,$DD,$D9,$99 .DB $BB,$BB,$67,$63,$6E,$0E,$EC,$CC,$DD,$DC,$99,$9F,$BB,$B9,$33,$3E Addr_00D8: ;More video data .DB $3C,$42,$B9,$A5,$B9,$A5,$42,$3C ; ===== Nintendo logo comparison routine ===== Addr_00E0: LD HL,$0104 ; $00e0 ; point HL to Nintendo logo in cart LD DE,$00a8 ; $00e3 ; point DE to Nintendo logo in DMG rom Addr_00E6: LD A,(DE) ; $00e6 INC DE ; $00e7 CP (HL) ; $00e8 ;compare logo data in cart to DMG rom JR NZ,$fe ; $00e9 ;if not a match, lock up here INC HL ; $00eb LD A,L ; $00ec CP $34 ; $00ed ;do this for $30 bytes JR NZ, Addr_00E6 ; $00ef LD B,$19 ; $00f1 LD A,B ; $00f3 Addr_00F4: ADD (HL) ; $00f4 INC HL ; $00f5 DEC B ; $00f6 JR NZ, Addr_00F4 ; $00f7 ADD (HL) ; $00f9 JR NZ,$fe ; $00fa ; if $19 + bytes from $0134-$014D don't add to $00 ; ... lock up LD A,$01 ; $00fc LD ($FF00+$50),A ; $00fe ;turn off DMG rom
Versions
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Gameboy_Innen_IMG_0177.jpg/220px-Gameboy_Innen_IMG_0177.jpg)
La Game Boy, és la versió original, però al llarg dels anys, Nintendo va llançar diverses versions amb noves característiques, algunes compatibles amb jocs de consola d'una o més versions més antigues:
- Game Boy Pocket - Una unitat més petita, més nítida i que emprava menys bateria.
- Game Boy Light - Només venuda al Japó, de la mateixa mida que la Pocket, però amb pantalla retroil·luminada per millorar la visibilitat. Alguns suggereixen que la seva pantalla retroil·luminada consumeix més la bateria.
- Game Boy Color - Actualització de la gamma de Game Boy de 8 bits. Té el doble de velocitat de processador, dues vegades més memòria, una pantalla a color, i un port de comunicacions infrarroig. Sovint referida com GBC.
- Game Boy Advance (2001) - disposa d'un processador de 32-bit ARM, una gamma més gran de colors, i un rellotge en temps real per a usar-lo en jocs. Tècnicament semblant a la Super Nintendo, beneficia d'adaptacions millorades de clàssics com Super Mario Bros, 2, Super Mario Kart i F-Zero juntament amb nous títols com per exemple Kuru Kuru Kururin. Sovint anomenada GBA.
- Game Boy Advance SP (2003) - Un nou disseny de la Game Boy Advance sense canvis en les capacitats de procés. La seva forma plegable en redueix la mida, aproximadament, a la meitat. Incorpora retroil·luminació i bateria d'ió liti. També canvia el format de connexió d'auriculars a un connector especial.
- Game Boy Micro (2005) - Tercer disseny de la Game Boy Advance, manté la pantalla retroil·luminada de la SP i redueix la mida de la consola. Pel que fa a la capacitat, és igual que la Game Boy Advance, encara que té la pantalla més petita i només és compatible amb els jocs de Game Boy Advance. La carcassa d'aquesta versió és bescanviable.
La major part de les consoles de videojocs es tornen obsoletes quan nous sistemes són llançats al mercat. La Game Boy, amb les seves actualitzacions, és única en vitalitat. El 2004 va fer el quinzè aniversari i en tot aquest temps ha sobreviscut a moltes rivals (la gran majoria tècnicament superiors), com per exemple, la SEGA Game Gear i la Atari Lynx. Fins a la Game Boy Micro, han conservat compatibilitat amb els jocs de les versions d'abans.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Game_Boy_Line.png/500px-Game_Boy_Line.png)
Jocs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Nintendo-Game-Boy-Cartridge.jpg/220px-Nintendo-Game-Boy-Cartridge.jpg)
Hi ha molts de jocs disponibles per a la Game Boy, els quals poden ser atribuïts en part a les seves vendes milionàries, un disseny ben documentat, i a un curt cicle de desenvolupament.
El sistema original de Game Boy disposa de poc més de 500 jocs publicats entre juny de 1989 i setembre de 2001.
Els títols més venuts són:
- Tetris
- Pokémon (tots els títols)
- Super Mario Land
- The Legend of Zelda: Link's Awakening
Accessoris
- Super Game Boy (1994). No era una consola Game Boy, sinó un adaptador que permet jugar amb tots els cartutxos de la Game Boy clàssica en la consola Super Nintendo en la pantalla del televisor. És, a més a més, una actualització de l'estàndard de Game Boy que en comptes d'assignar al joc 4 tonalitats de gris permet assignar colors des d'una paleta de 16 colors, fent servir en part el maquinari de Super Nintendo. La gamma de colors és molt limitada en alguns jocs perquè foren creats per al maquinari de Game Boy amb les seves limitacions.
- Game Boy Player (2003). Semblant al dispositiu Super Game Boy. Aquest dispositiu permet jugar als jocs de Game Boy Advance a la Nintendo GameCube. Usa la mateixa gamma de colors que l'original del cartutx en comptes d'acolorir el joc, però es poden modificar la mida de la pantalla i té apagada automàtica, entre altres funcions.
- Game Boy Camera & Printer (1998). Són un parell d'accessoris per a la consola portàtil Game Boy, llançats el 1998. El primer és una càmera fotogràfica que permet de fer i desar fotografies a la Game Boy. El segon és per a imprimir-ne les fotos o captures de pantalla d'alguns jocs.
Referències
- ↑ Beuscher, Dave «Game Boy - Overview» (en anglès). Allgame. Arxivat de l'original el 2014-12-12 [Consulta: 22 abril 2019]. «A team headed by Gumpei Yokoi [sic] designed the Game Boy. Yokoi had previously designed hand held games for Nintendo with the cartridge based Game & Watch system, introduced in 1980. His staff, called Research and Development (R and D) team #1, had designed the successful NES games Metroid and Kid Icarus. What Yokoi's team did was create a hybrid of the NES and the Game & Watch systems.»
- ↑ «Satoru Okada talks Game & Watch, Game Boy and Nintendo DS development» (en anglès). Retro Gamer Magazine, 163, 2016.
- ↑ «AtariAge - Lynx History». AtariAge. «Eventually the Lynx was squeezed out of the picture and the handheld market was dominated by the Nintendo GameBoy with the Sega Game Gear a distant second.»
- ↑ Kent 2001, p. 416. "According to an article in Time magazine, the one million Game Boys sent to the United States in 1989 met only half the demand for the product. That allotment sold out in a matter of weeks and its black and white (except for Konami/Factor 5 games and SeaQuest DSV), was shown in color like the Game Gear version."
- ↑ Stuart, Keith «Nintendo Game Boy – 25 facts for its 25th anniversary» (en anglès). The Guardian.
- ↑ Audureau, William (en francès) Le Monde, 18-03-2015. ISSN: 1950-6244.
- ↑ Owner's Manual, p. 5. "(12) Operation buttons — The controls for playing games. (See game manuals for button functions.)"
- ↑ Owner's Manual, pp. 4–5. "(5) Volume dial (VOL) — Adjusts the sound volume…(7) Contrast adjustment (CONTRAST) — Adjusts the contrast of the display."
- ↑ Owner's Manual, pp. 3–4. "(3) Game Pak slot — Insert the Nintendo GAME BOY Game Pak here. (See page 7 for instructions on inserting Game Pak)"
- ↑ Owner's Manual, p. 10. "To avoid dust and dirt getting in the Game Boy unit, always leave a Game Pak inserted when not in use."
- ↑ Owner's Manual, p. 4. "(2) External power supply jack — You can connect a Rechargeable Battery Pack (sold separately) for longer play."
- ↑ «Nintendo Game Boy (DMG-001)» (en anglès). Vidgame.net, 2006. Arxivat de l'original el 2008-02-11 [Consulta: 22 abril 2019].
- ↑ Owner's Manual, p. 5. "(10) Headphone jack (PHONES) — Connect the stereo headphones that come with the GAME BOY to enjoy the impressive sounds of games without disturbing others around you...."
- ↑ Owner's Manual, pp. 4, 8. "(4) Extension connector (EXT CONNECTOR) — Connects to other GAME BOY…Do not insert different games in the interconnected Game Boys."
- ↑ Masuyama, Meguro. «Pokémon as Japanese Culture?». A: Game On (en anglès). Nova York, NY: Universe Publishing, 2002, p. 39. ISBN 0-7893-0778-2. «Pokémon allowed more than metaphorical communication; it made use of a system that created actual communication — a network game.»
- ↑ 解体新書。初代GBをバラしてみる。 (japonès)
- ↑ Imatge de la placa de la cònsola
- ↑ «Gameboy Bootstrap ROM». GameBoy Development Wiki, 12-11-2009.
- ↑ 19,0 19,1 19,2 Amos, Evan «GameBoy : User Manual, Page 12» (en anglès). Nintendo of America, 1989.
- ↑ «Technical data» (en anglès). Nintendo of Europe GmbH.
Bibliografia
- Kent, Steven L. The Ultimate History of Video Games (en anglès). 1. Roseville, CA: Prima Publishing, 2001. ISBN 0-7615-3643-4.
- Game Boy Compact Video Game System Owner's Manual. Nintendo. 1989. DMG-GB-UKV.
Vegeu també
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Història de la Game Boy & Color Arxivat 2006-05-20 a Wayback Machine. (castellà).
- Llista oficial de videojocs llançats a l'Amèrica Arxivat 2007-09-30 a Wayback Machine.
PDF.
- Game Boy Land (anglès).
- Fòrum sobre les consoles GBA al VaDeJocs.Cat Arxivat 2007-10-11 a Wayback Machine..