Contragambit Albin
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Moviments | 1.d4 d5 2.c4 e5 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
ECO | D08–D09 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Naixement | Salvioli vs. Cavallotti, Milà 1881 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Origen del nom | Adolf Albin | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Classificació | gambit de dama | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Sinònim(s) | gambit Albin | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Chessgames.com | Fitxa |
El Contragambit Albin és una obertura d'escacs que comença amb els moviments:
- 1.d4 d5
- 2.c4 e5
i la continuació habitual és:
- 3.dxe5 d4
L'obertura és en realitat una defensa poc comuna contra el gambit de dama. A canvi del peó de gambit, les negres tenen una basa central a d4 i algunes possibilitats d'atac. Sovint les blanques trien de retornar el peó en el moment oportú per obtenir avantatge posicional.
A l'Encyclopaedia of Chess Openings el Contragambit Albin hi té assignats els codis D08 i D09.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/1.e4.png/20px-1.e4.png)
Història
Tot i que l'obertura fou jugada originalment per Cavallotti contra Salvioli al torneig de Milà de 1881, deu el seu nom a Adolf Albin, qui la va jugar contra Lasker a Nova York el 1893. Malgrat que no és massa jugada a alt nivell, el Gran Mestre rus Aleksandr Morozévitx n'ha fet ús amb èxit recentment.
Variants
Parany de Lasker
El peó negre de d4 és més fort del que sembla. La jugada poc curosa 4.e3? pot conduir al parany de Lasker. Després de 4...Ab4+ 5.Ad2 dxe3 6.Axb4?? és un greu error: 6...exf2+ 7.Re2 fxg1=C+ i les negres guanyen. El parany de Lasker és notable perquè és difícil de veure una promoció menor en partides reals.
Variant Spasski
A la variant Spasski les blanques fan 4.e4 per obtenir avantatge del fet que una captura en passant s'ha de fer immediatament després que el peó enemic avanci. Així, després de 4...Ab4+ 5.Ad2 la captura en passant ...dxe3 ja no estaria disponible per les negres.
Línia principal
a | b | c | d | e | f | g | h | ||
8 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | 8 | |||||||
7 | 7 | ||||||||
6 | 6 | ||||||||
5 | 5 | ||||||||
4 | 4 | ||||||||
3 | 3 | ||||||||
2 | 2 | ||||||||
1 | 1 | ||||||||
a | b | c | d | e | f | g | h |
La línia principal continua 4.Cf3 Cc6 (4...c5 permet 5.e3, ja que les negres ja no disposen de l'escac d'alfil) i ara les principals opcions de les blanques són 5.a3, 5.Cbd2, i 5.g3. Probablement l'opció més segura per tal que les blanques obtinguin avantatge és fianquetar el seu alfil de rei amb 5.g3 seguit d'Ag2 i Cbd2. Les negres sovint enroquen al flanc de dama. Una continuació típica és 5.g3 Ae6 6.Cbd2 Dd7 7.Ag2 0-0-0 8.0-0 Ah3.
Vegeu també
Bibliografia
- Ward, Chris. Unusual Queen's Gambit Declined. Everyman Chess, 2002. ISBN 1-85744-218-0.
- Hooper, David; Whyld, Kenneth. The Oxford Companion to Chess. 2nd. Oxford University Press, 1992. ISBN 0-19-280049-3.
Enllaços externs
- Adolf Albin and the Genesis of the Albin Counter Gambit Part I, O. G. Urcan, chesscafe.com (anglès)
- Adolf Albin and the Genesis of the Albin Counter Gambit Part II, O. G. Urcan, chesscafe.com (anglès)
- Bibliografia sobre el contragambit Albin (anglès)
- Informe d'obertures: 1.d4 d5 2.c4 e5 3.dxe5 d4 (4063 partides) Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)