Alfa de l'Au del Paradís
![]() | |
---|---|
![]() | |
Tipus | estel i font propera a infrarrojos ![]() |
Tipus espectral (estel) | K3IIICN0.5[1] ![]() |
Constel·lació | Au del Paradís ![]() |
Època | J2000.0 ![]() |
Característiques físiques i astromètriques | |
Distància de la Terra | 132,417 pc [2] ![]() |
Radi | 48 R☉ ![]() |
Magnitud absoluta | −1,67 ![]() |
Magnitud aparent (V) | 3,798 (banda V)[3] ![]() |
Temperatura efectiva | 4.090 K[4] ![]() |
Paral·laxi | 7,5519 mas[2] ![]() |
Moviment propi (declinació) | −15,726 mas/a [2] ![]() |
Moviment propi (ascensió recta) | −7,395 mas/a [2] ![]() |
Velocitat radial | −0,1 km/s[5] ![]() |
Ascensió recta (α) | 14h 47m 51.712s[6] ![]() |
Declinació (δ) | -80° 57' 18.8968''[6] ![]() |
Metal·licitat | −0,3[4] ![]() |
Catàlegs astronòmics | |
IRAS 14415-7850 (IRAS) SAO 257193 (Catàleg SAO) 2MASS J14475174-7902409 (2MASS) HD 129078 (Henry Draper Catalogue) HIP 72370 (Catàleg Hipparcos) HR 5470 (Catàleg d'Estrelles Brillants) GSC 09436-02393 (GSC) α Aps (nomenclatura de Bayer) CPC 21.3 1786 (Cape Photographic Catalogue) FK5 542 (FK5) GC 19834 (Catàleg General de Boss) GCRV 8558 (General Catalogue of Stellar Radial Velocities) HIC 72370 (Hipparcos Input Catalogue) N30 3328 (Catalog of 5,268 Standard Stars Based on the Normal System N30) PLX 3315 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) PLX 3315.00 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) PPM 372410 (Catàleg d'estrelles PPM) TYC 9436-2393-1 (Catàleg Tycho) UBV 12790 (UBV) WEB 12442 (Vitesses radiales. Catalogue WEB: Wilson Evans Batten. Radial velocities: The Wilson-Evans-Batten catalogue) Gaia DR2 5773473920381370240 (Gaia Data Release 2) TIC 446344706 (TESS Input Catalog) UBV M 20297 (UBV) ![]() |
Alfa de l'Au del Paradís (α Apodis) és l'estel més brillant de la constel·lació de l'Au del Paradís, amb magnitud aparent +3,83. Es troba a 411 anys llum de distància del Sistema Solar.
Alfa de l'Au del Paradís és una gegant taronja, el tipus espectral del qual varia segons la font consultada entre K2.5III i K5III. D'acord amb això, la seva temperatura superficial estaria compresa entre 4256 K (si el seu tipus és K2.5) i 4100 K (si és K5). En el primer cas, la seva lluminositat és equivalent a 750 sols i el seu radi és unes 49 vegades més gran que el radi solar. En el segon cas (tipus K5), la seva lluminositat augmenta fins a 910 sols i el seu radi seria 60 vegades major que el radi solar. De qualsevol manera, Alfa de l'Au del Paradís és una geganta més o menys corrent —com molts altres estels visibles en el firmament— en el nucli del qual té lloc la fusió de l'heli. En l'inici de la seva vida tenia una massa entre 4 i 5 vegades la massa solar; en un futur, una vegada es desprengui de les seves capes exteriors, acabarà els seus dies com una nana blanca.
Referències
- ↑ «The Perkins catalog of revised MK types for the cooler stars» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, octubre 1989, pàg. 245–266. DOI: 10.1086/191373.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
- ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, març 2000, pàg. L27-L30.
- ↑ 4,0 4,1 «Lithium in red giant stars: Constraining non-standard mixing with large surveys in the Gaia era». Astronomy and Astrophysics, gener 2020. DOI: 10.1051/0004-6361/201936360.
- ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, novembre 2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
- ↑ 6,0 6,1 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.
- Alfa Apodis - star (SIMBAD)
- Alpha Apodis (Stars, Jim Kaler)